Namai, sukurti remiantis šeimos vertybėmis
Naujas išskirtinis projektas sostinėje „Vilniaus džiazas“ sukurtas remiantis ne tik bekompromise kokybe, bet ir iš šeimos į verslą atsineštomis vertybėmis: šiluma, darna ir estetika. Tai nauja vieta mieste, kuri leis atrasti aukščiausius gyvenimo Vilniaus Senamiestyje standartus.
Turbūt kiekvienas iš jūsų žino žymaus lietuvių rašytojo Ričardo Gavelio romaną „Vilniaus džiazas“? Būtent jis ir tapo šio projekto vardo krikštatėviu. Norint įprasminti garsiojo kūrėjo atminimą, namų pašonėje bus įrengtas modernus skveras. Laisvalaikio ir susitikimų vieta, kurioje įsikurs jaukios kavinės, o aplinką papuoš modernus želdynas bei poilsio zonos, – netrukus mus, visus miestiečius, pakvies dar viena naujai atgimusi sostinės senamiesčio erdvė.
„Kad ir kokio projekto besiimčiau, mano devizas: daryk kaip sau. Visuomet į projektą įsijaučiu taip, lyg čia ateityje gyvenčiau aš ir mano šeima – esu šeimos žmogus“, – apie naująjį projektą „Vilniaus džiazas“ pasakoja nekilnojamojo turto vystytojas Gediminas Tursa. Šis projektas – ne išimtis. Jis sukurtas atidžiai apmąstant visas projekto dalis, siekiant įsijausti į čia gyvensiančių žmonių gyvenimo būdą, įsivaizduojant, kaip jie jausis šiose erdvėse, kokius ritualus čia susikurs, kokios svarbios jų gyvenimo akimirkos čia įvyks. Pradedant aplinka, jos tvarka ir gerove, įėjimais ir koridoriais, baigiant pačiais butais, – projektas alsuoja harmonija, estetika, išskirtinumu. Tai tikrai ypatinga vieta potyrių kolekcionieriams: architektūros žaismas, daugiaplaniai senamiesčio vaizdai, per šimtmečius susiformavęs miesto urbanistinis peizažas bei susitikti ir kartu leisti laiką skatinanti aplinka.
Senamiesčio prieigas keičiančio ir harmoningai į istorinį Vilniaus centrą įsiliejančio projekto vieta ypatinga – vos kelios minutės iki Aušros vartų, Barbakano kalno, žaliųjų miesto parkų. Čia puikiai sudera istorija, žavinga praeitis ir modernios dabarties estetika. Apskritai, tai tokia
vieta, kur gyvendami būsite apdovanoti privilegija visur keliauti pėsčiomis, pamiršdami spūstyse praleistą laiką, – iš čia Senamiesčio gyvenimas bus itin lengvai pasiekiamas. Ne mažiau svarbu ir tai, kad mėgstantys aktyvesnį laisvalaikį ar išsiilgę gamtos lengvai pasieks ir ją, – netoliese tiek Bernardinų sodas, tiek Pavilnio regioninis bei Belmonto parkai.
Išskirtinės ir pačios butų erdvės. Namuose daugelį žavi šviesa, o jos čia tikrai netrūksta – 4 metrų aukščio langai, 4,5 metrus siekiančios lubos – visa tai namams suteiks ne tik daug šviesos, bet ir didingumo jausmą, kurį nuostabiai papildys per langus atsiveriantys Vilniaus Senamiesčio architektūros vaizdai.
„Tai projektas, kuriame nėra kompromisų kokybei. Man svarbu, kad mūsų statomi namai būtų tvarūs, kuo mažiau pavaldūs laikui, estetiški, kad juose gyvenančios šeimos jaustųsi gerai ir patogiai. Iš visų jėgų stengiuosi, kad mano projektai turėtų ilgalaikę vertę – tokią, kokią šiandien turi senoviniai protėvių statiniai“, – savo darbo filosofija dalijasi projekto vystytojas Gediminas Tursa.
„Ober-Haus“ – išskirtinis projekto partneris. Mūsų komanda rūpinasi projekto „Vilniaus Džiazas“ pardavimu, koncepcija bei rinkodara.
Daugiau informacijos apie projektą: vilniausdziazas.lt
Naujienos
![Lietuvos investicinių sandorių rinkoje liko tik vietiniai pirkėjai](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/adobe_279723639-150x150.jpg)
Lietuvos investicinių sandorių rinkoje liko tik vietiniai pirkėjai
Lietuvos komercinio nekilnojamojo turto investicinių sandorių rinkoje ir toliau sunku įžvelgti optimizmo, o bendri rodikliai nukrito į pastarųjų 10 metų žemumas. „Ober-Haus“ duomenimis, per 2024 metų pirmąjį pusmetį Lietuvoje buvo įsigyta modernaus srautinio komercinio turto (biurai, prekybinės, sandėliavimo ir gamybinės paskirties pastatai ir patalpos, kurių vertė ne mažesnė nei 1,5 mln. eurų) už 75 mln. eurų. 2024 metų pirmojo pusmečio investicijų apimtys yra 48% mažesnės, palyginti su 2023 metų pirmuoju pusmečiu, ir 71% mažesnės, palyginti su 2023 metų antruoju pusmečiu. Tuo pačiu šių metų pirmojo pusmečio rezultatas yra prasčiausias nuo 2013 metų antrojo pusmečio, skelbiama „Ober-Haus“ apžvalgoje. Pasak Raimondo Reginio, „Ober-Haus“ rinkos tyrimų vadovo Baltijos šalims, 2024 metais užfiksuotas itin ženklus investicijų apimčių procentinis sumažėjimas buvo nulemtas ir itin aukšto 2023 metų bendro rezultato, kuris neatspindėjo tais metais vyravusių pesimistinių nuotaikų nekilnojamojo turto rinkoje. O aukštesnį, nei buvo galima tikėtis, 2023 metų investicinių sandorių apimčių rezultatą nulėmė faktiškai vienas itin didelis sandoris. 2023 metų pabaigoje buvo paskelbta, kad „Lords LB Asset Management“ valdoma investicinė bendrovė „Baltic Opportunity“ iš Suomijos kompanijos „Technopolis“ (2018 metais Londone įsteigta privataus kapitalo NT kompanija „Kildare Partners“ susitarė dėl visų „Technopolio“ akcijų įsigijimo) perka 6 biurų pastatus Vilniuje. „Technopolis“ į Lietuvos rinką įžengė 2013 metais, kuomet…
![Būsto kainos atkartoja pagrindinių vartojimo prekių ir paslaugų kainų pokyčių dinamiką](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/adobe_308192410-copy-150x150.jpg)
Būsto kainos atkartoja pagrindinių vartojimo prekių ir paslaugų kainų pokyčių dinamiką
„Ober-Haus“ Lietuvos butų kainų indekso (OHBI), fiksuojančio butų kainų pokyčius penkiuose didžiausiuose Lietuvos miestuose (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje), 2024 metų birželio mėnesio reikšmė paaugo 0,4%. Bendras butų kainų lygis Lietuvos didmiesčiuose per pastaruosius 12 mėnesių augo 3,3% (2024 metų gegužę metinis augimas siekė 2,7%). 2024 metų birželio mėnesį Vilniuje, Kaune, Šiauliuose ir Panevėžyje butų pardavimo kainos atitinkamai augo 0,5%, 0,7%, 0,9% ir 0,3% ir vidutinė kvadratinio metro kaina atitinkamai sudarė 2.615 (+12 Eur/m²), 1.778 (+12 Eur/m²), 1.131 Eur (+11 Eur/m²) ir 1.103 Eur (+3 Eur/m²). Klaipėdoje birželio mėnesį užfiksuotas 0,1% butų kainų sumažėjimas ir vidutinė kvadratinio metro kaina sudarė 1.687 Eur (-2 Eur/m²). Per metus (2024 metų birželio mėnesį, palyginti su 2023 metų birželio mėnesiu) butų kainos augo visuose šalies didmiesčiuose: Vilniuje – 2,5%, Kaune – 3,2%, Klaipėdoje – 5,3%, Šiauliuose – 4,9% ir Panevėžyje – 4,2%. „Žvelgiant į pastarųjų metų būsto pardavimo kainų kreivę didmiesčiuose, galima pastebėti, kad ji iš esmės sutampa su plataus vartojimo prekių bei paslaugų kainų dinamika šalyje. Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2024 metų birželį pagal suderintą vartotojų kainų indeksą apskaičiuota metinė infliacija sudarė 1,0%, tuo metu butų pardavimo kainos per tą patį laikotarpį augo 3,3%. Vadinasi, realiosios butų pardavimo kainos, eliminavus infliaciją, per…
![Baltijos šalių NT rinkos patiria įvairaus lygio sunkumus, bet tuo pačiu ir atveria galimybes aktyviausiems](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/SR2024-LT-OH-Web-source-image-150x150.jpg)
Baltijos šalių NT rinkos patiria įvairaus lygio sunkumus, bet tuo pačiu ir atveria galimybes aktyviausiems
2023 metai Baltijos šalių nekilnojamojo turto rinkai buvo kupini iššūkių, kurių užuomazgas pradėjome stebėti 2022 metais. Praėjusiais metais buvo fiksuojamas Baltijos šalių ekonomikos susitraukimas, mažėjantis gyvenamojo ir komercinio nekilnojamojo turto rinkos aktyvumas, augantis neparduoto būsto ir neišnuomoto biurų ploto skaičius bei lėtėjančios statybų apimtys. Akivaizdu, kad tiek būsto pirkėjų, tiek verslo, tiek ir investuotojų nuotaikos pastebimai subjuro ir pasitikėjimas visa Baltijos šalių nekilnojamojo turto rinka dar labiau sumenko, skelbiama „Ober-Haus“ metinėje Baltijos šalių sostinių nekilnojamojo turto rinkos apžvalgoje. Nors bendros nekilnojamojo turto rinkos dalyvių nuotaikos visose šalyse yra panašios, tačiau globalių veiksnių (Ukrainos-Rusijos karas, aukštas infliacijos lygis, šoktelėjusi palūkanų norma) bendras poveikis šiek tiek skiriasi. „Kadangi Latvijos ir jos sostinės nekilnojamojo turto rinka pastarąjį penkmetį nepasižymėjo itin sparčiu augimu, tad dabartinių iššūkių poveikis nėra toks apčiuopiamas kaip kitose šalyse“, – sako Raimondas Reginis, „Ober-Haus“ rinkos tyrimų vadovas Baltijos šalims. Tuo tarpu Estijos ir Lietuvos nekilnojamojo turto rinkos pokovidiniu laikotarpiu išgyveno investicijų bumą, kuris nulėmė itin spartų būsto rinkos aktyvumo augimą ir kainų šuolį. Todėl pastarųjų kelių metų nekilnojamojo turto rinkos sulėtėjimas labiausiai juntamas Lietuvoje ir Estijoje, kurios po spartaus augimo perėjo į daug lėtesnę vystymosi fazę ir tai itin pastebima tarp rinkos dalyvių, kurie jau buvo pripratę prie rekordiškai aktyvaus…