Šiuo metu pirkėjai domisi tik rinkos kainą atitinkančiu būstu
„Ober-Haus“ Lietuvos butų kainų indekso (OHBI), fiksuojančio butų kainų pokyčius penkiuose didžiausiuose Lietuvos miestuose (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje), 2022 metų spalio mėnesio reikšmė išaugo 1,4% (2022 metų rugsėjį buvo fiksuojamas 2,2% augimas). Bendras butų kainų lygis Lietuvos didmiesčiuose per pastaruosius 12 mėnesių augo 22,5% (2022 metų rugsėjį metinis augimas siekė 22,7%).
2022 metų spalio mėnesį butų pardavimo kainos šalies sostinėje augo 1,7% ir vidutinė kvadratinio metro kaina pasiekė 2.546 Eur (+42 Eur/m²). Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje spalio mėnesį atitinkamai užfiksuotas 1,3%, 1,2%, 0,2% ir 0,3% butų kainų augimas ir vidutinė kvadratinio metro kaina atitinkamai pakilo iki 1.692 Eur (+21 Eur/m²), 1.607 Eur (+19 Eur/m²), 1.066 Eur (+2 Eur/m²) ir 1.054 Eur (+3 Eur/m²).
Per metus (2022 metų spalio mėnesį, palyginti su 2021 metų spalio mėnesiu) butų kainos augo visuose šalies didmiesčiuose: Vilniuje – 25,5%, Kaune – 19,6%, Klaipėdoje – 18,5%, Šiauliuose – 16,9% ir Panevėžyje – 17,1%.
„Galima sakyti, kad šių metų antrąjį pusmetį būsto rinka gyvena laukimo nuotaikomis. Būsto pirkėjai išlieka atsargūs ir neskuba priimti sprendimo dėl būsto įsigijimo, tuo tarpu būsto pardavėjai bando surasti balansą tarp realios turto rinkos kainos ir savo lūkesčių. Sparčiai augančių būsto pardavimo kainų aplinkoje būsto pardavėjai dažnai į rinką įžengia su aukštesnėmis nei rinkos kainomis. T. y., prašydami aukštesnės nei rinkos kaina pardavėjai tikisi, kad bendras būsto kainų lygis greitu metu pasivys jų prašomas parduodamo būsto kainas ir taip jų nekilnojamasis turtas bus parduotas už maksimaliai aukštą kainą. Tokie pardavėjų lūkesčiai prie anksčiau vyravusio optimizmo ir spartaus kainų augimo, daugeliui iš tiesų pasitvirtindavo. Tačiau šių metų antrąjį pusmetį pirkėjų optimizmas nekilnojamojo turto rinkoje išblėso, o tai sumažino bendrą rinkos aktyvumą ir prailgino būsto pardavimo laikotarpį. Todėl pardavėjai, kuriems reikia būstą parduoti skubiau, yra priversti peržiūrėti savo pasiūlymų kainas ir mažinti šiandienos realijų neatitinkančius lūkesčius. Todėl galima stebėti, kaip tokie pardavėjai po truputį mažina parduodamo būsto kainas, tačiau dažniausiai net ir po kainos pakoregavimo, jos vis tiek išlieka aukštesnės nei rinkoje vyraujantis kainų lygis.
Tuo tarpu tie pardavėjai, kurie realistiškai žvelgia į dabartinę situaciją ir rinkai pasiūlo būstą už rinkos kainą, gali tikėtis, kad jų būstas sulauks pakankamo susidomėjimo iš pirkėjų pusės ir jis bus parduotas per rinkoje įprastą laikotarpį. Naujausi butų rinkos duomenys rodo, kad šių metų antrąjį pusmetį aktyvumas didžiausiame ir svarbiausiame šalies būsto segmente nors ir smuktelėjęs, bet išlieka stabilus. VĮ Registrų centro duomenimis, 2022 metų spalio mėnesį Lietuvoje senesnės statybos butų parduota šiek tiek daugiau nei 2.300, t. y. fiksuojamos iš esmės tokios pačios pardavimo apimtys kaip ir šių metų liepos, rugpjūčio bei rugsėjo mėnesiais. Bendras antrinės butų rinkos aktyvumas šalyje yra smuktelėjęs 15% (2022 m. liepos-spalio mėn., palyginti su 2021 m. liepos-spalio mėn.), todėl norintys parduoti pardavėjai turi objektyviai įvertinti savo lūkesčius ir pakoreguoti pardavimo kainą bent jau iki rinkos kainos lygio. Matome, kad būstas, kurio siūloma pardavimo kaina yra aukštesnė nei rinkos, šiuo metu sulaukia minimalaus pirkėjų susidomėjimo“, – teigia Raimondas Reginis, „Ober-Haus“ Rinkos tyrimų vadovas Baltijos šalims.
Pilna apžvalga (PDF): OHBI apžvalga 2022 m. spalio mėn.
Naujienos
![Lietuvos investicinių sandorių rinkoje liko tik vietiniai pirkėjai](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/adobe_279723639-150x150.jpg)
Lietuvos investicinių sandorių rinkoje liko tik vietiniai pirkėjai
Lietuvos komercinio nekilnojamojo turto investicinių sandorių rinkoje ir toliau sunku įžvelgti optimizmo, o bendri rodikliai nukrito į pastarųjų 10 metų žemumas. „Ober-Haus“ duomenimis, per 2024 metų pirmąjį pusmetį Lietuvoje buvo įsigyta modernaus srautinio komercinio turto (biurai, prekybinės, sandėliavimo ir gamybinės paskirties pastatai ir patalpos, kurių vertė ne mažesnė nei 1,5 mln. eurų) už 75 mln. eurų. 2024 metų pirmojo pusmečio investicijų apimtys yra 48% mažesnės, palyginti su 2023 metų pirmuoju pusmečiu, ir 71% mažesnės, palyginti su 2023 metų antruoju pusmečiu. Tuo pačiu šių metų pirmojo pusmečio rezultatas yra prasčiausias nuo 2013 metų antrojo pusmečio, skelbiama „Ober-Haus“ apžvalgoje. Pasak Raimondo Reginio, „Ober-Haus“ rinkos tyrimų vadovo Baltijos šalims, 2024 metais užfiksuotas itin ženklus investicijų apimčių procentinis sumažėjimas buvo nulemtas ir itin aukšto 2023 metų bendro rezultato, kuris neatspindėjo tais metais vyravusių pesimistinių nuotaikų nekilnojamojo turto rinkoje. O aukštesnį, nei buvo galima tikėtis, 2023 metų investicinių sandorių apimčių rezultatą nulėmė faktiškai vienas itin didelis sandoris. 2023 metų pabaigoje buvo paskelbta, kad „Lords LB Asset Management“ valdoma investicinė bendrovė „Baltic Opportunity“ iš Suomijos kompanijos „Technopolis“ (2018 metais Londone įsteigta privataus kapitalo NT kompanija „Kildare Partners“ susitarė dėl visų „Technopolio“ akcijų įsigijimo) perka 6 biurų pastatus Vilniuje. „Technopolis“ į Lietuvos rinką įžengė 2013 metais, kuomet…
![Būsto kainos atkartoja pagrindinių vartojimo prekių ir paslaugų kainų pokyčių dinamiką](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/adobe_308192410-copy-150x150.jpg)
Būsto kainos atkartoja pagrindinių vartojimo prekių ir paslaugų kainų pokyčių dinamiką
„Ober-Haus“ Lietuvos butų kainų indekso (OHBI), fiksuojančio butų kainų pokyčius penkiuose didžiausiuose Lietuvos miestuose (Vilniuje, Kaune, Klaipėdoje, Šiauliuose ir Panevėžyje), 2024 metų birželio mėnesio reikšmė paaugo 0,4%. Bendras butų kainų lygis Lietuvos didmiesčiuose per pastaruosius 12 mėnesių augo 3,3% (2024 metų gegužę metinis augimas siekė 2,7%). 2024 metų birželio mėnesį Vilniuje, Kaune, Šiauliuose ir Panevėžyje butų pardavimo kainos atitinkamai augo 0,5%, 0,7%, 0,9% ir 0,3% ir vidutinė kvadratinio metro kaina atitinkamai sudarė 2.615 (+12 Eur/m²), 1.778 (+12 Eur/m²), 1.131 Eur (+11 Eur/m²) ir 1.103 Eur (+3 Eur/m²). Klaipėdoje birželio mėnesį užfiksuotas 0,1% butų kainų sumažėjimas ir vidutinė kvadratinio metro kaina sudarė 1.687 Eur (-2 Eur/m²). Per metus (2024 metų birželio mėnesį, palyginti su 2023 metų birželio mėnesiu) butų kainos augo visuose šalies didmiesčiuose: Vilniuje – 2,5%, Kaune – 3,2%, Klaipėdoje – 5,3%, Šiauliuose – 4,9% ir Panevėžyje – 4,2%. „Žvelgiant į pastarųjų metų būsto pardavimo kainų kreivę didmiesčiuose, galima pastebėti, kad ji iš esmės sutampa su plataus vartojimo prekių bei paslaugų kainų dinamika šalyje. Valstybės duomenų agentūros duomenimis, 2024 metų birželį pagal suderintą vartotojų kainų indeksą apskaičiuota metinė infliacija sudarė 1,0%, tuo metu butų pardavimo kainos per tą patį laikotarpį augo 3,3%. Vadinasi, realiosios butų pardavimo kainos, eliminavus infliaciją, per…
![Baltijos šalių NT rinkos patiria įvairaus lygio sunkumus, bet tuo pačiu ir atveria galimybes aktyviausiems](https://www.ober-haus.lt/wp-content/uploads/SR2024-LT-OH-Web-source-image-150x150.jpg)
Baltijos šalių NT rinkos patiria įvairaus lygio sunkumus, bet tuo pačiu ir atveria galimybes aktyviausiems
2023 metai Baltijos šalių nekilnojamojo turto rinkai buvo kupini iššūkių, kurių užuomazgas pradėjome stebėti 2022 metais. Praėjusiais metais buvo fiksuojamas Baltijos šalių ekonomikos susitraukimas, mažėjantis gyvenamojo ir komercinio nekilnojamojo turto rinkos aktyvumas, augantis neparduoto būsto ir neišnuomoto biurų ploto skaičius bei lėtėjančios statybų apimtys. Akivaizdu, kad tiek būsto pirkėjų, tiek verslo, tiek ir investuotojų nuotaikos pastebimai subjuro ir pasitikėjimas visa Baltijos šalių nekilnojamojo turto rinka dar labiau sumenko, skelbiama „Ober-Haus“ metinėje Baltijos šalių sostinių nekilnojamojo turto rinkos apžvalgoje. Nors bendros nekilnojamojo turto rinkos dalyvių nuotaikos visose šalyse yra panašios, tačiau globalių veiksnių (Ukrainos-Rusijos karas, aukštas infliacijos lygis, šoktelėjusi palūkanų norma) bendras poveikis šiek tiek skiriasi. „Kadangi Latvijos ir jos sostinės nekilnojamojo turto rinka pastarąjį penkmetį nepasižymėjo itin sparčiu augimu, tad dabartinių iššūkių poveikis nėra toks apčiuopiamas kaip kitose šalyse“, – sako Raimondas Reginis, „Ober-Haus“ rinkos tyrimų vadovas Baltijos šalims. Tuo tarpu Estijos ir Lietuvos nekilnojamojo turto rinkos pokovidiniu laikotarpiu išgyveno investicijų bumą, kuris nulėmė itin spartų būsto rinkos aktyvumo augimą ir kainų šuolį. Todėl pastarųjų kelių metų nekilnojamojo turto rinkos sulėtėjimas labiausiai juntamas Lietuvoje ir Estijoje, kurios po spartaus augimo perėjo į daug lėtesnę vystymosi fazę ir tai itin pastebima tarp rinkos dalyvių, kurie jau buvo pripratę prie rekordiškai aktyvaus…